![ЗАБУТИЙ ВІЙСЬКОВИЙ ЦВИНТАР (СПАДЩИНА ЗАЗДРОСТІ)](https://rada.info/upload/users_files/04396302/ee60c344eeb1058ff02431743f215d42.jpg)
![ЗАБУТИЙ ВІЙСЬКОВИЙ ЦВИНТАР (СПАДЩИНА ЗАЗДРОСТІ)](https://rada.info/upload/users_files/04396302/ee60c344eeb1058ff02431743f215d42.jpg)
![Конюшня-фільварок Микулинецького палацу та бій між військами ЗУНР та польськими уланами](https://rada.info/upload/users_files/04396302/5f0850524d559c4cf19b170cc45392c6.png)
Конюшня-фільварок Микулинецького палацу та бій між військами ЗУНР та польськими уланами
На кадастровій карті Микулинець 1861 року помітний комплекс будівель, який утворював правильний прямокутник із великим внутрішнім двором. Контури цієї будівлі зафарбовано червоним кольором, отже, матеріал з якого її зведено - цегла або камінь.
![То Конопківка чи Швефельбад? Або, Німці в Конопківці (продовження)](https://rada.info/upload/users_files/04396302/8a5a665497ae94b772a03cff55cd0219.png)
То Конопківка чи Швефельбад? Або, Німці в Конопківці (продовження)
В 1821 році, на відстані 2 км від Микулинець (зараз "столиця" Микулинецької селищної громади, що на Тернопільщині), безпосередньо біля мінерального джерела з лікувальними влативостями, відбулось закладення нового німецького поселення, яке отримало назву Konopkowka (Конопківка). Інші назви населеного пункту, які вживались на протязі 19 ст. – Konophowka (Конофовка), Konopkowa (Конопкова) Воля Кривецька, Крива Волиця). Німецький порядок розпочинався вже із планування Конопківки. Було зведено 60 дворів (кожен двір здавав приїжджим для проживання дві кімнати), які перетинались вздовж двох перехрещених вулиць. На їхньому перетині існував ринок, а по чотирьох кутах колонії – чотири постоялих двори для переселенців. Також в центрі поселення, на перехресті двох головних вулиць, було вибудувано дві загальні стайні на 130 коней та 30 бричок. Кожен сільський будинок було сплановано з розрахунком, щоб у двох кімнатах жили господарі-колоністи, а дві кімнати можна було здавати приїжджим.